Språk+på+1500-tallet

=Språk i Norge på 1500-tallet =

Midt på 1400-tallet etablerte Johan Gutenberg et trykkeri i Tyskland og det startet en medierevolusjon. Det første trykkeriet kom ikke til Danmark-Norge før i 1482. Trykkeriene reproduserte tekstene til Martin Luther. I løpet av 1500-tallet ble også religiøse skrifter som bibelen oversatt til flere europeiske språk og den danske bibelutgaven ble oversettet av Kong Kristian 3. Og ble ferdig i 1550. Dermed mistet latinen sin makt i kirken, men ble fremdeles brukt i mange sammenhenger, blant annet i utdanning av prester.

Skriveren hos lensherren i Bergenhus, Laurents Hansson, skildrer situasjonen for norsk skriftkultur slik midt på 1500- tallet: ”Eru nu all faa bøghher i norige (sidenn adelenn minckede here) anthen aff konge bøgher eller andre norske bøgher ffaa ere och dee som dem lese kunne æn ferre ere de som forstaa dem.”

Laurents Hansson mente at språkformen i de norrøne bøkene ikke var lett å forstå på hans tid og han mente det var på tide med modernisering av språket.

På 1400- og 1500-tallet innførte den danske kongen en politikk som gikk ut på å innsette flest mulig danske embetsmenn i Norge, og de skrev dansk.

Dialektene i Danmark-Norge etter 1500-tallet likner ganske så mye med dialektene som blir snakket i Norge i dag. Det var i de øvre sosiale gruppene at dansk ble brukt som talemål. Når folk med dansk som morsmål møtte folk med norsk som morsmål oppsto det nye talemålsvarianter.

Vi kan ofte støte på ord fra gamle tekster som vi ikke forstår, men vi finner også ord som likner ordene i moderne dansk eller norsk. Eksempler på slike ord kan være: hannem – ham(dansk) – han/ham/honnom(norsk)

"Kapittel 9 - Språk på 1500-tallet" i //Tema Vg2// (2007), Det Norske Samlaget.